![](https://aviz.dk/wp-content/uploads/2024/08/pexels-jibarofoto-2111768.jpg)
– Dette er en af de største redningsoperationer nogensinde af denne art i Middelhavet, siger Nikos Alexiou, talsperson for den græske kystvagt, til ERT TV.
Før solopgang torsdag blev de første nødblus kastet ud fra fly for at hjælpe eftersøgningsholdene. Men håbet om at finde flere overlevende var svindende torsdag middag.
Forliset skete ved et af de steder, hvor Middelhavet er dybest. Båden – en fiskerbåd – sank ud for Peloponnes, der er en halvø i den sydlige del af Grækenland. Efterfølgende blev 104 overlevende reddet op af vandet.
Båden var på vej fra Libyen til Italien med migranter, der primært var mænd fra Afghanistan og Pakistan. Båden sank i løbet af 15 minutter.
De overlevende kommer fra Afghanistan, Pakistan, Egypten, Syrien og Palæstina.
– Eftersøgnings- og redningsindsatsen fortsætter, og vi frygter, at flere liv er gået tabt. Foreløbige meldinger peger på, at op mod 400 personer var om bord, skriver FN’s organisation for flygtninge og migranter (IOM) på Twitter.
Forliset skriver sig ind i en større historie om et farligt år for migranter, der forsøger at krydse Middelhavet for at komme til Europa.
Grækenland har sammen med Italien og Spanien håndteret adskillige bådforlis i årets første seks måneder, ligesom de tre lande har taget imod et stort antal migranter, som er lykkedes med at sejle over Middelhavet til Europa.
Fra årets begyndelse indtil onsdag havde IOM registreret, at 48 migranter var forsvundet og formentlig druknet i den østlige del af Middelhavet. Efter onsdagens forlis er det tal opjusteret markant.
Sidste år registrerede IOM 3789 dødsfald på hele Middelhavet. Det var det højeste antal omkomne migranter på Middelhavet siden 2017.
/ritzau/AFP
Andre læser også