![](https://aviz.dk/wp-content/uploads/2024/08/pexels-jibarofoto-2111768.jpg)
Det skriver EU-Parlamentet i en pressemeddelelse.
I fremtiden skal det gøres klart, når der er tale om politisk reklame, og derudover vil lovgivningen gøre det nemmere at finde ud af, hvem der står bag, finansierer den, og hvad det har kostet.
Den endelige aftale er faldet på plads, men den mangler endnu at blive stemt igennem hos EU-Ministerrådet og i parlamentet.
24 måneder efter at lovgivningen er trådt i kraft, vil Kommissionen have opsat et offentligt tilgængeligt register over al online politisk reklame fra de seneste syv år.
Parlamentsmedlemmerne har også fået inkluderet en bandlysning af finansiering fra ikke-EU-lande tre måneder op til et valg eller en folkeafstemning.
Via onlinekanaler som sociale medier vil det være forbudt at målrette politiske annoncer mod det, som parlamentet kalder “specielle kategorier”, blandt andet etnicitet, religion og seksuel orientering.
Forbuddet gælder også politiske reklamer rettet mod børn.
Hvis lovgivningen ikke overholdes, vil man kunne blive straffet, ligesom det er tilfældet i lov om digitale tjenester. Bøder kan være op til seks procent af den årlige indkomst eller omsætning for en reklameudbyder.
Når lovgivningen er stemt igennem, vil den træde i kraft efter 18 måneder.
I Danmark er der kun forbud mod politisk reklame i flow-tv. Man må ikke udsende politiske reklamer fra tidspunktet, hvor der er udskrevet valg til politiske forsamlinger eller folkeafstemninger.
Hvis datoen for et valg eller afstemning er kendt mere end tre måneder før, det finder sted, er det forbudt at sende politiske reklamer i fjernsynet i perioden tre måneder op til afstemningen eller valget.
/ritzau/
Andre læser også