![](https://aviz.dk/wp-content/uploads/2024/08/pexels-jibarofoto-2111768.jpg)
Det siger han forud for EU-Vestbalkan topmødet onsdag i Bruxelles.
– Situationen bliver værre og værre. Særligt når det gælder Ukraine og den russiske aggression.
– Som EU-præsident var mit omdømme, at jeg var besat af Rusland. Og det glæder mig ikke i dag, at jeg dengang havde ret, siger Donald Tusk.
Under sin tid som EU-præsident stod han i spidsen for flere tiltag i opposition til Rusland.
Han fortæller, at han vil arbejde på at overbevise nogle medlemslande om, at det vigtigste lige nu er, at støtte Ukraine.
– Jeg er ikke så magtfuld, som jeg kunne håbe på at være.
– Men i dag og i morgen vil jeg begynde med at overtale nogen til at gøre noget mere positivt, siger han.
Af de fremmødte journalister bliver han spurgt, hvordan han har tænkt sig at gøre det.
– Det får I at se, lyder svaret.
Donald Tusk var EU-præsident inden den nuværende præsident, Charles Michel, i perioden 2015-2019.
– Jeg er meget glad for at være tilbage. Polen er tilbage i Europa. Det er nok det vigtigste punkt i mit politiske liv.
– Det har ikke været en nem opgave, siger premierministeren.
I Polen skal Tusk stå i spidsen for en regeringskoalition bestående af Borgerplatformen og to andre EU-venlige partier.
– Det jeg har gjort i Polen gennem de sidste to år, har jeg også tænkt mig at gøre her.
– At styrke retssikkerheden, demokrati, ytringsfrihed og menneskerettigheder.
– Det er trist, at vi stadig i 2023 skal tale om disse fundamentale værdier i nogle medlemslande, siger Donald Tusk.
Onsdag på Vestbalkan-mødet handler det primært om EU-udvidelse med Balkanlandene. I oktober anbefalede EU-Kommissionen i sin landerapport en betinget adgang for Bosnien-Hercegovina.
Torsdag og fredag er der EU-topmøde, hvor EU-medlemskab og økonomisk støtte til Ukraine står højt på dagsordenen.
/ritzau/
Andre læser også