![](https://aviz.dk/wp-content/uploads/2024/08/pexels-jibarofoto-2111768.jpg)
Planen, som Ritzau har fået indsigt i, indeholder i alt ni tiltag. Et af tiltagene er et forbud mod at sprøjte og gøde omkring alle åbne vandløb og kystområder.
Et andet tiltag går på, at der skal sættes et bindende mål om, at den årlige kvælstofudledning til vandmiljøet højst må være 38.000 ton i 2027.
De foreslår også et opkøbsprogram. Myndighederne skal have ekspropriationsbeføjelser, så de kan udtage de mest kritiske landbrugsjorder i områder tæt på vandmiljøet.
Generelt er der i akutplanen et fokus på landbruget.
– Vi ved, at hovedårsagen til, at vores hav er ved at dø, det er landbrugets udledninger af gylle, og det er det, vi skal have sat ind over for, siger Pelle Dragsted, der er politisk ordfører for Enhedslisten, til Ritzau.
Ifølge Pelle Dragsted er det grundlæggende nye i planen, at man i mange år har baseret sig på frivillighed i landbruget, når det kommer til at nedbringe udledningen af gylle.
Men det skal der ændres på.
– Frivilligheden har desværre ikke virket. Der er stadigvæk lige så meget kvælstofudledning, som der har været hele tiden, og det er derfor, vi ser de her miljøkatastrofer – altså det største iltsvind i 20 år.
– Det er derfor, at vi siger, at det må være slut med frivillighed, og at vi må gå over til en mere håndfast regulering, forklarer han.
Det er endnu ikke klart, hvordan det bindende mål for mindre kvælstofudledning konkret skal kunne opfyldes, forklarer partilederne ifølge Berlingske.
Miljødirektør i landbrugsorganisationen Landbrug & Fødevarer Anders Panum Jensen mener, at partiernes udspil rammer forbi det reelle problem.
– Der er brug for et andet gear. Men udspillet adresserer ikke problemet. Det bygger på en præmis om, at landmændene ikke ønsker at nedbringe udledningen til havmiljøet. Det er jo ikke tilfældet, siger han til Berlingske.
/ritzau/
Andre læser også