![](https://aviz.dk/wp-content/uploads/2024/08/pexels-jibarofoto-2111768.jpg)
Det bekræfter Kulturministeriet til Mediawatch.
Lovforslaget blev vedtaget af et flertal i Folketinget 19. december sidste år. Men det var åbenbart en fejl, at lovforslaget blev behandlet den dag.
Kulturministeriet havde ifølge Mediawatch 18. december bedt Folketingets lovsekretariat om at få den tredje og sidste lovbehandling udskudt til efter nytår.
Årsagen var, at ministeriet afventede bemærkninger fra EU-Kommissionen til lovforslaget. 83 stemte i øvrigt for lovforslaget, 26 imod.
Procedurefejlen ærgrer kulturminister Jakob Engel-Schmidt (M).
– Det sker på baggrund af en teknisk fejl, som jeg selvfølgelig gerne ville være foruden. Heldigvis kommer det ikke til at have betydning for provenuet, og der vil derfor fortsat være ekstra midler til danske film, tv-serier og dokumentarer fra 2025, siger ministeren til Mediawatch.
Der blev indgået et nyt medieforlig sidste år. Der skal leveres mere danskproduceret indhold til borgerne, og det skal de store streamingtjenester som Netflix og HBO Max hjælpe med. Det er et af målene med medieforliget, som indeholder kulturbidraget.
I aftalen hedder det, at alle streamingtjenester rettet mod et dansk publikum skal betale et fast bidrag på to procent af omsætningen i Danmark. Dertil kommer et tillægsbidrag på tre procent – i alt fem procent.
Hvis tjenesterne investerer fem procent eller mere af deres omsætning i Danmark på dansk indhold, skal de dog ikke betale de ekstra tre procent.
Trods procedurefejlen oplyser Kulturministeriet til Mediawatch, at lovforslaget vedtages senere i 2024, og at det ikke får betydning for, hvornår streamingtjenesterne kommer til at betale kulturbidraget. Det vil fortsat være fra 2025 som planlagt.
Ifølge Mediawatch fastsætter EU’s informationsproceduredirektiv, at medlemslandene har en forudgående notifikationspligt for såkaldt “tekniske forskrifter” for varer og digitale tjenester. En sådan slags er kulturbidraget.
Ved notifikationen fastsættes en såkaldt “stand-still periode”. Den betyder, at det pågældende medlemsland ikke må vedtage den pågældende lov inden periodens udløb. I dette tilfælde udløb perioden 2. januar 2024.
Perioden skal blandt andet give virksomheder tid til at påvirke lovgivningsprocessen.
/ritzau/
Andre læser også